Kromě legislativní činnosti Riigikogu také jmenuje vysoké státní úředníky včetně předsedy vlády a předsedy Nejvyššího soudu. Riigikogu také volí (buď samostatně, nebo je-li to nutné, spolu se zástupci místní samosprávy v rámci širšího sboru volitelů) prezidenta. Riigikogu schvaluje důležité mezinárodní smlouvy, které se týkají armády či ukládají povinnosti ve změnách právních předpisů. Schvaluje rozpočet předložený vládou a dohlíží na exekutivu. Může vyslovit nedůvěru premiérovi, vládě či jednotlivým ministrům.[1]
Volby do Riigikogu jsou všeobecné, rovné, přímé a tajné. Aktivní volební právo má každý etnický Estonec od 18 let, pasivní volební právo od 21 let, poslanci jsou voleni na 4 roky podle principu poměrného zastoupení ve dvanácti 6-12 mandátovýchvolebních obvodech.[2]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Riigikogu na anglické Wikipedii.
↑HRDLIČKOVÁ, Blanka. Estonsko: Internetová demokracie. In: Ladislav Cabada, a kol. Nové demokracie střední a východní Evropy : komparace politických systémů. Praha: Oeconomica, 2008. ISBN978-80-245-1388-1. S. 99.
↑HRDLIČKOVÁ, Blanka. Estonsko: Internetová demokracie. In: Ladislav Cabada, a kol. Nové demokracie střední a východní Evropy : komparace politických systémů. Praha: Oeconomica, 2008. ISBN978-80-245-1388-1. Kapitola Zákonodárná moc, s. 98.
HRDLIČKOVÁ, Blanka. Estonsko: Internetová demokracie. In: Ladislav Cabada, a kol. Nové demokracie střední a východní Evropy : komparace politických systémů. Praha: Oeconomica, 2008. ISBN978-80-245-1388-1. S. 98–101.