В японській мові слова складаються зі складів і мор[1]. Склади є фонетичними одиницями, а мори — фонологічними. Наприклад, слово «іппон» (一本, いっぽん[2]) поділяється на 2 склади — [ip̚.poɴ] та 4 мори — «і-п-по-н» (い・っ・ぽ・ん).
Мори в японській мові можуть бути систематизовані за японською силабічною абеткою каною. У словах «іппон» (いっぽん, [ip̚poɴ]) або «маттаку» (まったく, [mat̚takɯ][3]) подвоєння приголосної, що записується малим знаком «цу» (っ), вважається окремою морою, хоча фонетично не становить окремого звуку. На противагу цьому, знак «н» (ん), який фонетично змінюється на [ɴ] [m] [n] [ŋ] після наступного звуку, усвідомлюється мовцями як один звук, тому з точки зору фонології вважається однією морою.
Як правило в японській усі мори закінчуються на голосний звук. Через це в мові багато відкритих складів. Виняток становлять мори «цу» (っ) та «н» (ん), які не мають голосних.
В японській мові існує близько 111 мор, що подані нижче. Проте їхній підрахунок різниться між науковцями. Звуки стовпчика «ґа» (が行) в середині або в закінченні слова назалізуються, перетворюючись на звуки стовпчика «нга» (か゜行), проте в мові молодих людей різниця між ними втрачається. Якщо підрахувати кількість мор за винятком звуків стовпчика «нга» (か゜行), їх кількість дорівнюватиме 103. Крім цього, якщо зараховувати звуки іноземного походження, представлені в Таблиці 1, такі як «сє», «тє», «ца», «це», «фа» та інші, то кількість мор буд змінена[4]. На письмі часто зустрічається запис звуку «в» (ヴ), але в японській мові він не вважається самостійною фонемою.
Для пояснення звукової системи японської мови часто використовується ґодзюон — система упорядкування знаків абетки кани. Ця система відрізняється від таблиці мор, оскільки виникла у 11 столітті і містить знаки для позначення звуків, що не використовуються в сучасній японській мові.[6]
Голосні
Положення 5 основних голосних звуків при артикуляції. Схематичне зображення ротової порожнини людини оберненої вліво. Чим лівіше розміщений звук, тим сильніше язик виступає вперед, а чим вище положення звук займає, тим рот стає вужчим. Під час вимови звуку [o] губи округляються.
В японських текстах ці голосні записуються такими літерами японської абетки кана:
あ ・ い ・ う ・ え ・ お
В японській мові важливе місце займає довгота голосних. На письмі вона позначається знаком довготи (ー) або відповідними літерами для позначення голосних. В фонології її вважають особливою морою[8] і записують окремою фонемою:
/R/
Фонетично довгота не є окремим звуком, тому її позначають знаком [ː], який додають після голосної:
[aː] [iː] [ɯː] [eː] [oː]
Залежно від довготи голосного значення слів міняється. Наприклад:
/tori/ → [tori] (鳥, とり, торі, «птах»)
/toori/ → [toːri] (通り, とおり, то: рі, «вулиця»)
У сучасній літературній японській мові подовжено вимовляються сполучення /еі/ (えい) та /ou/ (おう) — як довге «е» ([eː]) та довге «о»([oː]). Наприклад:
Функцію подовження попереднього голосного у сполученні з іншими знаками абетки кана так само виконують /і/ (い) та /u/ (う). Наприклад:
/tokei/ → [tokeː] (時計, とけい, токей, «годинник»)
/sougi/ → [soːgi] (葬儀, そうぎ, соґі, «похорон»)
Винятком з цього правила є регіональна японська мова, зокрема говори західних та південних районів Кюсю та Сікоку, де сполучення /ei/ (えい) вимовляється як «еі» ([ei]), а також окремі слова на зразок «ей» (海鷂魚, えい[9]), в яких присутні подвійний голосний. Крім цього, в мові японців, які чітко вимовляють усі літери, або під час співу, де виспівуються кожна мора, сполучення /еі/ (えい) також звучить як [ei].
Мора, на яку припадає тоновий наголос, як правило не редуціюється. Проте в живій розмовній мові правило редукції голосних не завжди виконується; це залежить від стилю, швидкості та умов мовлення. В діалекті регіону Кінкі редукція голосних практично відсутня.
Голосні, які передують приголосному звуку «н» (ん) мають тенденцію до назалізації.
Зазвичай для фонетичного запису знаків стовпчика /ka/ використовується звук [k], для /sa/ — [s] (інколи [θ][10]), для /ta/ — [t], для /da/ — [d], для /na/ — [n], для /ha/ — [h], для /ba/ — [b], для /pa/ — [p] і для /ma/ — [m].
Приголосні стовпчика /ra/ на початку слова вимовляються подібно до [d] і є слабопроривним[11]. Деякі мовці вимовляють його як [l]. Точного фонетичного знаку для позначення цього звуку немає, але інколи його записують як дзвінкий ретрофлексний проривний [ɖ][12]. У середині та наприкінці слова приголосні стовпчика /ra/ перетворюються на одноударний [ɾ] або [ɽ].
Приголосний звук /wa/ як правило позначається велярним [ɰ] (не плутати з [ɯ] («у»)), але деякі японці його часто вимовляють як лабіалізований велярний [w]. Цим фонетичним знаком позначають також звуки, що потрапили з японської мови в іноземну, такі як [wi], [we], [wo], однак багато мовців промовляють їх як [ɯi], [ɯe], [ɯo].
Приголосні стовпчика /za/ на початку слова або після знаку «н» (ん) записуються як африкат [ʣ], а в середині слова — як фрикативний [z]. Частина мовців, незалежно від позиції голосного, завжди послуговується африкатом, але у словах зі складною вимовою інколи міняє його на фрикативний приголосний. Звуки старояпонської мови, які записувалися знаками /di/ (ぢ) і /du/ (づ) зі стовпчика /da/, вимовляються у сучасній мові однаково з знаками /zi/ (じ) та /zu/ (ず).
При додаванні голосної /і/ до приголосних звуків стовпчиків /ka/ і /ma/, відбувається їх «пом'якщення», так зване явище палаталізації. Наприклад:
/ki/ → [kʲ] (き, кі)
/mi/ → [mʲ] (み, мі)
Якщо після палаталізованого приголосного слідує голосний /а/, /u/, /о/, то він записується наступним чином:
/kia/ → [kʲа] (きゃ, кя)
/kiu/ → [kʲɯ] (きゅ, кю)
/kio/ → [kʲо] (きょ, кьо)
У японських словах іншомовного походження до палаталізованих приголосних інклои додаеться /e/:
/kie/ → [kʲt] (きぇ, кє)
На письмі йотовані склади утворюються шляхом додавання до приголосного рядку /і/ напів-приголосних стовпчику /ja/ маленького розміру:
き + ゃ /kia/ → [kʲа] (きゃ, кя)
み + ゅ /miu/ → [ьʲɯ] (みゅ, мю)
り + ょ /ɽio/ → [rʲо] (りょ, рьо)
При додаванні голосної /і/ до приголосних звуків стовпчиків /sa/, /za/, /ta/, /da/, /ha/, вони не просто палаталізуються, а набувають ознак нового звуку. Наприклад:
Залежно від мовця, приголосні зі стовпчиків /na/, /ɽa/ і /ta/ можуть вимовлятися двояко:
/ni/ → [nʲ] або [ɲʲ] (に, ні)
/ɽi/ → [rʲ] або [ɽʲ] (に, рі або лі)
/ti/ → [tʲ] або [cʲ] (に, ті • чі або ці)
У стовпчику /ha/ приголосний мори /hu/ (ふ) звучить як глухий білабіальний фрикатив [ɸ]. Він вважається рудиментом старої звукової системи японської мови, в якій приголосні стовпчику /ha/ еволюціонували у порядку [p] → [ɸ] → [h]. Приголосний фонеми /tu/ (つ) стовпчика /ta/ відповідає звуку [ʦ]. В автентичних японських словах звуки [ɸ] і [ʦ] передують лише звуку [ɯ]:
/hu/ → [ɸɯ] (ふ, фу)
/tu/ → [ʦɯ] (つ, цу)
Для передачі іншомовних звуків /fa/, /fs/, /fe/, /fo/ до знаку ふ додаються малі літери ぁ, ぃ, ぇ, ぉ так само як при утворенні йотованих складів. Для написання звуків [t] [tu] [du] використовуються знаки トゥ і ドゥ.
Особливі мори подвоєння, що записується у вигляді маленького /tu/ (っ), і назального звуку «н» (ん) зображаються в фонології як /Q/ і /N/ відповідно. В фонетиці мора подвоєння записується у вигляді подвоєння голосно зі знаком [ ̚ ]. Наприклад:
Мора /N/, яка назалізуєься перед голосними, записується різними фонемами залежно від положення у слові:
[ɴ] — наприкінці слова або коли самостійно виступає окремим словом.
[m] — перед приголосними /p/ • /b/ • /m/.
[ŋ] — перед приголосними /k/ • /g/.
[n] — перед приголосними /t/ • /d/ • /n/
[ṉ] — перед приголосною /ɽ/.
Наголос
В японській мові, за винятком деяких діалектів, присутній тоновий наголос, який також називають музичним або плаваючим. Він визначається висотою звуку у слові. Наголос, одиницею якого є мора, вказує на високу або низьку тональність тієї чи іншої мори. Оскільки японська мова має багато омонімів, тоновий наголос є одним із засобів їх розрізнення. Його записують за допомогою формул комбінуванням слів «високий (В) / низький (Н)» наголос, а також стрілочок, які вказують на висоту наголосу.
Наприклад, у токійському діалекті слова «дощ» (雨) і «льодяник» (飴) звучать однаково — «аме», проте саме наголос дозволяє відрізнити їх:
/áme/ → 「ア↘メ゜」 (雨, «дощ») — наголос має формулу «В — Н». Стрілка ↘ показує зниження висоти звуку після першої мори.
/аmé/ → 「ア↗メ゜」 (飴, «льодяник») — наголос має формулу «Н — В». Стрілка ↗ показує зростання висоти звуку після першої мори.
Службові відмінкові частки «ґа» (が), «ні» (に), «о» (を) та інші не мають власного наголосу, однак вони приймають його від слова, що передує ним. Наприклад, за відсутності часток наступні омоніми «хасі» мають такий наголос:
/hasi/ → 「ハ↗シ」 (端, «край») «Н — В».
/hasí/ → 「ハ↗シ↘」 (橋, «міст») «Н — В».
/hási/ → 「ハ↘シ」 (箸, «палички для їжі») «В — Н».
Однак при додаванні до них частки «ґа», вона приймає наголос:
/hasiga/ → 「ハ↗シカ゜」 (端が) «Н — В — В».
/hasíga/ → 「ハ↗シ↘カ゜」 (橋が) «Н — В — Н».
/hásiga/→ 「ハ↘シカ゜」 (箸が) «В — Н — Н».
В літературній японській мові наголос розрізняється тим, що обов'язково змінюється з високого на низький після певної мори. Мора, після якої понижується наголос називається «ядром наголосу» (アクセント核), а місце, де цей наголос понижається, називається «зниженням» (下がり目) або «спадом наголосу» (アクセントの滝). Наприклад, в омонімах «хасі» ядро наголосу припадає на такі мори:
Передній високий тип (頭高型) — ядро наголосу припадає на першу мору.
Середній високий тип (中高型) — ядро наголосу припадає на мори між першою і останньою морами.
Задній високий тип (尾高型) — ядро наголосу припадає на останню мору.
Зазвичай, в словах ядро наголосу відсутнє або знаходиться лише в одному місці слова. Якщо високий наголос понижається один раз, він не може стати високим вдруге. Відповідно, високий наголос може припадати на одну або більше суміжних мор, але не може існувати в двох або більше місцях одного і того ж слова. Тому в японській мові відсутні слова, форма наголосу яких записується як «високий — низький — високий» або «низький — високий — низький — високий — високий». Крім цього, в літературній японській мові існує правило, за яким висота наголосу першої і другої мори слова обов'язково різна, тому слів, що мають формулу наголосу «низький — низький» або «високий — високий —низький», не існує. Відповідно, коли у слові відоме місце спаду наголосу, його висота визначається автоматично для кожної мори, а також слів-часток, що слідують за іменниками.
Наголос в японській мові сильно різниться залежно від діалекту. Загалом виділяють дві великі системи наголосу — токійську та кіотсько-осацьку. Наголос в першій визначається місцем спаду наголосу, а в другій — місцем спаду та вистою наголосу в першій морі. Кіотсько-осацька система наголосу поширена в регіоні Кінкі та частині Сікоку, а токійська система є домінантною практично по всій Японії. Літературна японська мова базується токійському діалекті, тому послуговується токійською системою наголосу. Японські лінгвісти вважають, що розмаїття систем наголосів мало одну основу — кіотсько-осацьку систему[17], яка оформилася 11 — 12 століттях, і в середині 14 століття дала розвиток регіональним системам наголосу, в тому числі токійській. Різницю між обома системами та взаємозалежність зміни наголосу в них можна побачити на прикладах:
Токійська
Кіотосько-осакська
/hanága/ → 「ハ↗ナ↘ガ」 «Н — В — Н»
/hánaga/ → 「ハ↘ナガ」 «В — Н — Н»
(花が, хана-ґа, «квітка»)
/jamága/ → 「ヤ↗マ↘ガ」 «Н — В — Н»
/jámaga/ → 「ヤ↘マガ」 «В — Н — Н»
(山, яма-ґа, «гора»)
/kazega/ → 「カ↗ゼガ」 «Н — В — В»
/kazega/ → 「カゼガ」 «В — В — В»
(風が, кадзе-ґа, «вітер»)
/mátsuga/ → 「マ↘ツガ」 «В — Н — Н»;
/matsuga/ → 「マツ↗ガ」 «Н — Н — В»
(松が, мацу-ґа, «сосна»)
Крім цих двох систем, оригінальними системами наголосу послуговуються жителі заходу і півдня Кюсю, а також частини островів Рюкю. У деяких районах регіону Тохоку та центральній частині Кюсю використання наголосу взагалі не унормоване.
↑Всі голосні в японській мові відповідають аналогам в українській, за винятком «у» ([ɯ]), яке на відміну від українського «у» ([u]) не є огубленим (лабіалізованим) звуком.
↑Палаталізований /si/ позначається як [sʲ]. Цей звук відсутній в японській мові. Його записуть японською абеткою як スィ (сі, си) і використовують у словах іншомовного походження.
↑Палаталізований /ti/ позначається як [tʲ]. Цей звук відсутній в японській мові. Його записуть японською абеткою як ティ (ті, ти) і використовують у словах іншомовного походження.
↑Палаталізований /zi/ позначається як [ʣʲ] або [zʲ]. Цей звук відсутній в японській мові. Його записуть японською абеткою як ズィ (дзі, дзи) і використовують у словах іншомовного походження.
↑Палаталізований /zi/ позначається як [ʣʲ] або [dʲ]. Цей звук відсутній в японській мові. Його записуть японською абеткою як ディ (ді, ди) і використовують у словах іншомовного походження.
Cet article est une ébauche concernant le droit français. Vous pouvez partager vos connaissances en l’améliorant (comment ?) selon les recommandations des projets correspondants. Article 71 de la Constitution du 4 octobre 1958 Données clés Présentation Pays France Langue(s) officielle(s) Français Type Article de la Constitution Adoption et entrée en vigueur Législature IIIe législature de la Quatrième République française Gouvernement Charles de Gaulle (3e) Promulgation 4 oct…
Wakil Bupati Nias UtaraPetahanaYusman Zega, A.Pi., M.Si.sejak 26 April 2021Masa jabatan5 tahunDibentuk2011Pejabat pertamaFangato LaseSitus webniasutarakab.go.id Berikut ini adalah daftar Wakil Bupati Nias Utara dari masa ke masa. No Wakil Bupati Mulai Jabatan Akhir Jabatan Prd. Ket. Bupati 1 Fangato Lase 12 April 2011 12 April 2016 1 Edward Zega 2 Haogosochi HuluS.E., M.M. 22 April 2016 26 September 2020 2 [Ket. 1] Marselinus Ingati NazaraA.Md. Jabatan kosong 26 September 202…
Australian poet, musician and academic This biography of a living person relies too much on references to primary sources. Please help by adding secondary or tertiary sources. Contentious material about living persons that is unsourced or poorly sourced must be removed immediately, especially if potentially libelous or harmful.Find sources: Kate Fagan poet – news · newspapers · books · scholar · JSTOR (July 2015) (Learn how and when to remove this te…
لمعانٍ أخرى، طالع إيستون (توضيح). إيستون الإحداثيات 42°01′28″N 71°07′45″W / 42.024444444444°N 71.129166666667°W / 42.024444444444; -71.129166666667 تاريخ التأسيس 1694 تقسيم إداري البلد الولايات المتحدة[1][2] التقسيم الأعلى مقاطعة بريستول خصائص جغرافية المساح…
Nota: Este artigo é sobre a avenida em Florianópolis. Para outros significados, veja Hercílio Luz (desambiguação). Avenida Hercílio Luz Centro, Florianópolis, SC, Brasil Avenida Hercílio Luz (Florianópolis)Avenida Hercílio Luz próximo ao Clube 12 de Agosto. Trecho da Av. Hercílio Luz em Florianópolis, com detalhe do rio da Bulha. Avenida Hercílio Luz (Florianópolis) Tipo Avenida Extensão 1,4 km A Avenida Hercílio Luz é uma avenida de Florianópolis, Santa Catarina, co…
De Atlas is een Amerikaanse intercontinentale ballistische raket[1] die al snel voor ruimtevaartdoeleinden werd aangepast. Vanaf de jaren 1960 werd het een belangrijke draagraket voor de Verenigde Staten. Hij werd in de jaren vijftig in opdracht van de Amerikaanse luchtmacht ontworpen door Karel Bossart, een geëmigreerde Belg. De raket had de codenaam SM-65 en kwam voort uit de programma’s X-11 (Atlas A of SM-65A) en X-12 (Atlas B of SM-65B). De eerste Atlas werd op 11 juni 1957 vanaf…
2021 single by Sam Fender Seventeen Going UnderSingle by Sam Fenderfrom the album Seventeen Going Under Released7 July 2021 (2021-07-07)RecordedNorth ShieldsGenreIndie rock[1]heartland rockLength 5:02 (original) 4:57 (explicit) 3:57 (radio edit) LabelPolydorSongwriter(s)Sam FenderProducer(s)Bramwell BronteSam Fender singles chronology Winter Song (2020) Seventeen Going Under (2021) Get You Down (2021) Music videoSeventeen Going Under on YouTube Seventeen Going Under is a s…
Série de artigos sobre Sócrates Só sei que nada seiA vida não examinada não vale a pena ser vivida · Julgamento de Sócrates Conceitos epônimos Diálogo socrático · Intelectualismo socráticoIronia socrática · Método socráticoParadoxo socrático · Questionamento socráticoProblema socrático · Socratici viri · Maiêutica Discípulos Platão · Xenofonte Antístenes · Aristip…
Стіна Конраді. Ялтинська яйла. Укріплення стіни в тальвегу (лінії стоку води). Стіна Конраді (фрагмент). Ялтинська яйла. Стіна Конраді — кам'яна стіна в Криму, що простягнулася на кілометри відразу через дві яйли — Ялтинську і Ай-Петринську. Снігозатримувальна споруда …
У Вікіпедії є статті про інші географічні об’єкти з назвою Спрінггілл. Селище Спрінггілл Тауншипангл. Springhill Township Координати 39°45′32″ пн. ш. 80°28′34″ зх. д. / 39.75888888891677198° пн. ш. 80.47611111113877769° зх. д. / 39.75888888891677198; -80.47611111113877769Координати: 39°45′32″
Scripture used by the Church of Jesus Christ of Latter Day Saints (Strangite) This article relies excessively on references to primary sources. Please improve this article by adding secondary or tertiary sources. Find sources: Book of the Law of the Lord – news · newspapers · books · scholar · JSTOR (May 2018) (Learn how and when to remove this template message) The Book of the Law of the Lord AuthorAlleged to be part of the Law given to Moses at Mt. Sina…
هذه المقالة يتيمة إذ تصل إليها مقالات أخرى قليلة جدًا. فضلًا، ساعد بإضافة وصلة إليها في مقالات متعلقة بها. (فبراير 2018) اضغط هنا للاطلاع على كيفية قراءة التصنيف سمكة المهرج صفراء الذيل حالة الحفظ أنواع غير مهددة أو خطر انقراض ضعيف جدا[1] المرتبة التصنيفية نوع التصني
جزء من سلسلة مقالات حولالإسلام حسب البلد الإسلام في إفريقيا أنغولا بنين بوتسوانا بوركينا فاسو بوروندي الكاميرون الرأس الأخضر أفريقيا الوسطى نشاد الجزائر جزر القمر الكونغو الديمقراطية الكونغو ساحل العاج جيبوتي مصر غينيا الاستوائية إريتريا إثيوبيا الغابون غامبيا غانا غين
الدول التي تعترف بالسلطة الرئاسية خلال الأزمة الرئاسية الفنزويلية اعتبارًا من 1 مارس 2020: فنزويلا محايدة لم تقدم بيان تعترف بغوايدو تدعم الجمعية الوطنية، بقيادة خوان غوايدو تعترف بمادورو خلال أزمة الرئاسة الفنزويلية 2019–20 بشأن من هو ال…
Naval Hospital, Oak Knoll circa 1946 Naval Hospital Oakland, also known as Oak Knoll Naval Hospital, was a U.S. naval hospital located in Oakland, California that opened during World War II (1942) and closed in 1996[1] as part of the 1993 Base Realignment and Closure program.[2] The 167-acre (68 ha) site is bordered on three sides by Mountain Boulevard and Keller Avenue in the city's Oak Knoll section and its map coordinates are 37°46′05″N 122°08′46″W / …
Local anesthetic LidocaineClinical dataPronunciationLidocaine /ˈlaɪdəˌkeɪn/[1][2]Lignocaine /ˈlɪɡnəˌkeɪn/ Trade namesXylocaine, Ztlido, othersOther nameslignocaineAHFS/Drugs.comLocal Monograph Systemic Monograph Ophthalmic Professional Drug FactsMedlinePlusa682701License data EU EMA: by INN US DailyMed: Lidocaine US FDA: Lidocaine Pregnancycategory AU: A Routes ofadministrationIntravenous, subcutaneous, topical, by mouthATC codeC…
This article includes a list of general references, but it lacks sufficient corresponding inline citations. Please help to improve this article by introducing more precise citations. (March 2017) (Learn how and when to remove this template message) Berlin–Wrocław railwayThe Berlin-Warsaw Express in 2010OverviewNative nameNiederschlesisch-Märkische EisenbahnLine number Berlin–Guben: 6153 Gubinek–Wrocław Muchobór 275 Wrocław Muchobór–Wrocław Główny 273 LocaleBerlin, Brandenburg, L…
2002 filmNo Lonely AngelsInternational DVD coverChinese天使不寂寞Literal meaningAngel Isn't LonelyHanyu PinyinTiānshǐ Bù Jìmò Directed byZhang FanfanWritten bySong ChunyuProduced byYu Jia'enStarringGuo TaoLi XiaoranXie XiaodongTao HongXu ZhengCinematographySong XiaofeiProductioncompaniesChangchun Film StudioFeifan Culture & DevelopmentRelease date April 1, 2002 (2002-04-01) Running time88 minutes No Lonely Angels is a 2002 Chinese drama film directed by Zhang Fanfan,…
Combined military forces of Hungary Hungarian Defence ForcesMagyar HonvédségEmblem of the Hungarian Defence ForcesFlag of the Hungarian Defence ForcesMottoA hazáért(transl. For the homeland)Founded16 May 1848; 175 years ago (1848-05-16)[1][2]Current form15 March 1990[3][4]Service branches Hungarian Ground Forces Hungarian Air ForceHeadquartersBudapestWebsitedefence.huLeadershipPresidentKatalin NovákPrime MinisterViktor Orbán…